Viikon kysymys
Luetuimmat
Uusimmat
A-
A+
Skåål! Palkinnonjakotilaisuuden aluksi kohotettiin malja Runeberg-palkinnolle. Lasit kilisivät historiallisesti Porvoon pääkirjastossa.
Marko Wahlström
PORVOO, KESKUSTA Tuvan täydeltä väkeä oli kokoontunut seuraamaan Runeberg-kirjallisuuspalkinnoin jakotilaisuutta, joka tänä vuonna järjestettiin historiansa ensimmäisen kerran kaikille avoimena tilaisuutena Porvoon pääkirjastolla maanantaina alkuillasta.
– On ilo nähdä täällä sali täynnä ihmisiä. Tämä on korona-ajan jälkeinen yhteisöllisyyden hieno esimerkki. Mahtavaa, että kirjallisuus kiinnostaa näin paljon, Uusimaa-lehden päätoimittaja Marko Enberg sanoi.
Kirjallisuuden Runeberg-palkinto myönnettiin kirjailija Peter Mickwitzille runokokoelmasta "Misslyckad i en uggla" (Förlaget).
Uusimaa-lehden päätoimittaja Marko Enberg luovutti Runeberg-kirjallisuuspalkinnon tunnusmerkin, mitalin, Peter Mickwitzille.
Marko Wahlström
Porvoon kaupungin vapaa-aikajohtaja Minna Särelä kukitti Runeberg-kirjallisuuspalkinnon voittajan.
Marko Wahlström
Palkinto jaettiin nyt 38. kerran
Runeberg-palkinto on sanomalehti Uusimaan, Porvoon kaupungin, Suomen Kirjailijaliiton, Suomen arvostelijain liiton ja Finlands svenska författareföreningin kirjallisuuspalkinto.
Palkinto on perustettu vuonna 1986, ja jaettiin nyt 38. kerran. Palkinto jaetaan vuosittain Porvoossa kansallisrunoilija Johan Ludvig Runebergin päivänä 5. helmikuuta.
Kirjailijan saama palkintosumma on 20 000 euroa.
Porvoon kaupungin vapaa-aikajohtaja Minna Särelä muistutti sanojen merkityksestä ihmisen kasvussa
Marko Wahlström
Alussa oli suo, kuokka – ja Runeberg
Porvoon kaupungin vapaa-aikajohtaja Minna Särelä aloitti juhlapuheensa jykevästi.
– Alussa oli suo, kuokka – ja Runeberg..
Hän muistutti, että Porvoo kulttuurikaupunkina, Runebergin kotikaupunkina ja kirjallisuuden kaupunkina on jotain ainutlaatuista, vaalimisen arvoista ja elävän kulttuurin arvostamiseen velvoittavaa.
– Olemme kokoontuneet juhlistamaan kirjallisuutta ja kirjailijoita, ja osoittamaan arvostusta, joka niille kuuluu.
Särelä muistutti, että hän on paitsi kaupungin vapaa-aikajohtaja myös äiti.
– Oman lapsen puheen kehitys on kiehtovaa. varsinkin, kun se tapahtuu kahdella kielellä samanaikaisesti. Sanojen ympärille kasvaa kokonainen maailma ja aktiiviseksi toimijaksi lapsi rakentaa paikkaansa yksi uusi sana kerrallaan.
– Lapselle syntyy ajan myötä käsitys siitä, kuinka tiheämerkityksisiä sanat voivat olla, ja miten jollekin toiselle sanat äiti töissä ovat vain sanoja muiden joukossa ilman henkilökohtaista kokemuspohjaa, Särelä jatkoi.
Hän muistutti, että uudet sanat mahdollistavat uusia ajatuksia ja uudet ajatukset kykyä luoda ja jakaa uusia tarinoita sekä uudet tarinat kulttuuria ja kirjallisuutta.
– Uusi kirjallisuus avaa yhä uusia mahdollisuuksia ymmärtää ja tulla ymmärretyksi yksilönä ja yhteisönä. Lapsen jäsentyvä maailma kiinnittyy uusiin sanoihin. Kirjallisuus tarjoaa näihin sanoihin aina uusia näkökulmia ja merkityksiä, luo ymmärrystä, tarjoaa tietoa sekä lisää kykyämme empatiaan ja luovuuteen ja ajatteluun.
– Kirjallisuuden ansiosta maailmamme on syvempi, rikkaampi ja sielultaan sivistynyt sekä toista näkökulmaa arvostava.
Kirjailija Peter Mickwitz yllättyi valinnastaan.
Marko Wahlström
Kirjailija: "Tämä tuntuu erittäin hyvältä"
Miltä Runeberg-kirjallisuuspalkinnon saaminen nyt tuntuu?
– Yllättäen kyllä erittäin hyvältä. Tämä oli suuri yllätys, kun sain kuulla palkitsemisesta. Yllättyneisyys on ollut päällimmäinen tunne viimeisen puolentoista viikon ajan, Peter Mickwitz, 59, kertoi Itäväylälle palkinnonjaon jälkeen.
Kirjailija on saanut joitakin palkintoja urallaan.
– Itselleni tärkein palkinto ennen tätä on ollut yhdessä Pauliina Haasion kanssa Tanssiva karhu -kääntäjäpalkinnon 10–15 vuotta sitten. Käänsimme yhdessä Gunnar Björlingin kirjan "Solgrön" (Auringonvihreä), joka on erittäin vaikea kirja
Nyt palkittu runoteos on helsinkiläiskirjailijan 15. kaunokirjallinen teos. Hän on runojen lisäksi kirjoittanut esseitä ja lyhytproosaa.
Palkinnon saajan valitsi raati, johon kuuluvat pohjoismaisen kirjallisuuden väitöskirjatutkija Kaneli Kabrell (vas.) kirjailija, taiteilijaprofessori Helena Sinervo ja kriitikko Teemu Korpijärvi.
Marko Wahlström
Palkinnonsaaja kiitti ja kätteli valintaraatia pääkirjaston lavalla. Paikallisen median edustajat taltioivat tilaisuuden.
Marko Wahlström
"Runous on kielen laboratorio"
Palkinnon saajan valitsi kymmenen ehdokkaan joukosta raati, johon kuuluvat kirjailija, taiteilijaprofessori Helena Sinervo, kriitikko Teemu Korpijärvi ja pohjoismaisen kirjallisuuden väitöskirjatutkija Kaneli Kabrell.
Runeberg -palkinto jaettiin nyt tilanteessa, jossa maailmaa ja kulttuurialaa varjostavat monet huolet.
– Olemme kuitenkin iloisia voidessamme jälleen kerran todistaa kotimaisen kulttuurin monipuolisuutta, uskaliaisuutta ja korkeaa laatua. Tämä ei kuitenkaan ole itsestäänselvyys: kirjallisuutta ja muuta kulttuuria on pidettävä aktiivisesti esillä ja tuettava, ja tässä jokainen meistä voi varmasti tehdä oman osansa, Korpijärvi sanoi.
Kymmenen teoksen ehdottomaan kärkeen nousivat yksi romaani ja yksi runoteos, joiden välillä valinta oli raadin mukaan raastava.
– Keskustelujen jälkeen päätimme nostaa ja tukea romaanin sijaan vähälevikkistä laatukirjallisuutta, jonka elinmahdollisuuksia niin hallituksen kulttuurivihamieliset toimet kuin kaupallisuutta korostava kirjallisuuden digitalisaatio ja alustatalous entisestäänkin supistavat, Sinervo jatkoi.
– Runous on kielen laboratorio, se osoittaa suoraan kielen ja maailman, puhujan ja puhutun suhteeseen. Se joka pitää, ja haluaa jatkossakin pitää, Suomea sivistysvaltiona, ymmärtää vähälevikkisen laatukirjallisuuden merkityksen.
Runebergin syntymäpäivän kunniaksi tarjolla oli runebergintorttuja ja kahvia.
Marko Wahlström
019 521 7500
viestiitavayla.fi8:00 - 16:00
Kaikki yhteystiedot